![](https://cac.lt/wp-content/uploads/2021/06/2000_Nekaltas_gyvenimas_0_Dainius_Liskevicius.jpg)
Autoriai:
Eija-Liisa Ahtila
Gabriele Basch
Aida Čeponytė ir Valdas Ozarinskas
Rineke Dijkstra
Jan Hietala
Linas Jablonskis
Evaldas Jansas
Patricija Jurkšaitytė, Leila Kasputienė ir Marius Puskunigis
Audronė Vaupšienė
Dainius Liškevičius
Česlovas Lukenskas
Gintaras Makarevičius
Deimantas Narkevičius
Zoran Naskovski ir Vesna Pavlovic
Anton Olshvang
Artūras Raila
Eglė Rakauskaitė
Jurgita Remeikytė
Paulius Stanikas ir Svajonė Stanikienė
Laura Stasiulytė
Gediminas Urbonas ir Nomeda Urbonienė
Jonas Vaitekūnas ir Justas Vaitekūnas
„Kas yra nekaltas gyvenimas? Ar tai grožis, žavesys, patrauklumas, saikas, harmonija, malonumas, meilė, susitaikymas? Sumanytas kaip iki-ideologinis ar net anti-ideologinis projektas, nekaltas gyvenimas dėl ilgų diskusijų, pasikartojančių aiškinimų, komentarų, eksplikacijų ir aplikacijų jau virto ideologija.
Pagrindinė nekalto gyvenimo strategija – heterogeniškumas vs priešybių konfliktas – nėra nauja. Tačiau nekaltame gyvenime svarbu ne sugretinti „priešybes” (asmeninę ir visuomeninę būtį, meną ir gyvenimą), bet jas sutaikyti, ne griauti priešybėmis grindžiamas simbolines tvarkas, o elgtis taip, tarsi jų niekada nebūtų buvę.
Visų pirma būtina atmesti „fundamentalią” vyriškumo/moteriškumo (ir visas iš jos išplaukiančias) opoziciją, t.y. ne tik dešiniojo dėmens diskriminaciją ir pažeminimą, bet patį priešpriešos principą, kurį itin palaiko kita, artima vyriškumui/moteriškumui, proto/kūno priešprieša – vakarietiškosios moderniosios kultūros, visų „dvasingumo” (taip pat ir meno autonomijos) projektų pagrindas. Antikartezianistinis mąstymas dekonstravo „bazinę” proto/kūno opoziciją, redukavo ją į lokalizuotą smegenų/penio konfliktą. Prievartinį skirstymą pagal lytį, heteroseksualią matricą (Judith Butler), ir ja grindžiamą sociopolitinę tvarką ardo lytiškai heterogeniški elementai bei įvairios marginalinės grupės: paaugliai, benamiai, homoseksualistai etc. Dar ne taip seniai Lietuvoje kalbėta apie „vyrų” ir „moterų‘ (vaizduojamąjį ir taikomąjį) meną, tiesa, moterų kūryba niekada netapo feministine – pasipriešinimo forma. Šiuolaikinis naujų technologijų menas nepasiduoda jokiam skirstymui, morfologijai – jis heterogeniškas ir post-androcentrinis.”
Erika Grigoravičienė
„Man „Nekaltas gyvenimas” yra apie laisvę rinktis globalinės tarpusavio priklausomybės kontekste potradicinės tvarkos sąlygomis. Nors iš pradžių maniau, kad rengiame parodą apie žmogų, vėliau – apie nekaltą žvilgsnį į gyvenimą.”
Lolita Jablonskienė